![](http://kreacije.info/wp-content/uploads/2024/07/Screenshot_2-3-678x381-1-300x169.png)
ODLAZAK
Često se u javnosti čuje kako “cijeli gradovi” svake godine napuštaju Bosnu i Hercegovinu. Migracije stanovništva iz ove zemlje su evidentne, s obzirom na to da hiljade ljudi svake godine odlazi u inostranstvo u potrazi za boljim životnim uslovima. Međutim, tačan broj migranata je teško utvrditi, jer mnogi od njih ne obavljaju formalnu proceduru odjave prebivališta pri napuštanju zemlje, kako prenosi portal Klix.ba.
Priče o ljudima koji su zauvijek zatvorili svoje živote u BiH podstaknule su istraživače da dublje istraže kako građani BiH formalno napuštaju zemlju i ko vodi evidenciju o tim procesima. Za većinu koji su se preselili u Sloveniju, Njemačku, Austriju ili druge evropske zemlje, formalna odjava iz BiH nije bila prioritet.
Prema Zakonu o prebivalištu i boravištu državljana Bosne i Hercegovine (Član 8b), državljanin može lično odjaviti prebivalište kod nadležnog organa ili to može učiniti organ po službenoj dužnosti. Postupak prijave i odjave prebivališta, u skladu sa zakonom, traje do 15 dana nakon podnošenja zahtjeva.
Agencija za identifikaciona dokumenta, evidenciju i razmjenu podataka Bosne i Hercegovine (IDDEEA) izdaje ovjerenu fotokopiju obrasca kao dokaz prijave prebivališta odmah nakon podnošenja zahtjeva. Za građane koji se trajno nastane u inostranstvu ili borave duže od tri mjeseca, zakon obavezuje da se odjave iz BiH i prijave mjesto boravka u inostranstvu kod diplomatsko-konzularnog predstavništva BiH.
POVEĆAVA SE ODLAZAK
Prema zvaničnim podacima IDDEEA-e, u posljednjih godinu dana 3.258 osoba se odjavilo iz BiH za inostranstvo. U protekle tri godine, taj broj iznosi ukupno 10.276 osoba. Najveći broj odjava zabilježen je 2013. godine, a u posljednjih nekoliko godina godišnje se odjavi između 3.200 do 4.500 osoba.
Općine koje su zabilježile najveći broj odjavljenih u posljednjih godinu dana uključuju Brčko Distrikt, Novo Sarajevo, Sarajevo Novi Grad, Banja Luka, Bihać, Doboj, Tuzla i Mostar. Najviše odlazaka u Hrvatsku zabilježeno je iz Čapljine, Mostara i Ljubuškog, dok su iz Cazina i Velike Kladuše najviše otišli u Sloveniju, a iz Bijeljine, Tuzle, Prijedora, Brčkog, Sarajevo Novog Grada i Sanskog Mosta u Njemačku.
Ovi statistički podaci jasno pokazuju da migracije iz Bosne i Hercegovine imaju značajan uticaj na demografsku sliku zemlje. Formalna odjava prebivališta je važan administrativni korak koji mnogi građani propuste iz raznih razloga, što dodatno otežava tačno praćenje broja ljudi koji napuštaju zemlju.